Ihmissilmä
Kaikki mitä tarvitsee tietää kehon näkökeskuksen anatomiasta, rakenteesta ja toiminnasta
Silmä on yksi tärkeimmistä aistinelimistämme – tuskin mikään muu elin on yhtä monimutkainen. Ihmissilmä pystyy ottamaan vastaan ja käsittelemään välittömästi yli 10 miljoonaa tietoa sekunnissa. Mutta oletko milloinkaan ajatellut, miten silmä toimii? Miten näkemämme kuvat syntyvät? Entä mitkä kehon osat osallistuvat tähän hienovaraiseen prosessiin? PAREMPAA NÄKEMISTÄ kertoo yksityiskohdat – alkaen silmän anatomiasta ja rakenteesta aina sen toimintaan.
Silmä toimii pitkälti samalla tavoin kuin videokamera – sen eri osat toimivat yhdessä näyttäen maailmaa ympärillämme. Lue lisää, niin saat tietää tarkalleen, miten silmä toimii. Mutta keskustellaan ensin silmän rakenteesta ja tärkeimmistä osista.
![Anatomia: silmän rakenne Anatomia: silmän rakenne]({"xsmall":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.100.50.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","small":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.360.180.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","medium":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.768.384.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","large":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1024.512.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","xlarge":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.640.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","xxlarge":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1440.720.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png","max":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-29-human-eye.png/_jcr_content/renditions/original.image_file.1920.960.0,60,1920,1020.file/zeiss-29-human-eye.png"})
Näkeminen on osa monimutkaista prosessia. Joukko erillisiä vaiheita tapahtuu silmässä ja aivoissa ennen näköaistimusta. Kyseessä on retinokortikaalinen reitti, joka alkaa silmästä ja jatkuu aivoihin saakka. Näkemisessä ihmissilmä vastaanottaa valoa ympäristöstään ja kohdistaa sen verkkokalvolle. Siitä syntyy alustava näköaistimus. Sitten kumpikin silmä lähettää tämän kuvan aivoille näköhermon kautta käsiteltäväksi, ja lopputulosta kutsumme näkemiseksi. Valo on kaiken näkemämme perusta. Olemme käytännössä sokeita täydellisessä pimeydessä.
Jotta olisi edes mahdollista nähdä jokin kohde, siihen pitää osua valoa. Valo heijastuu kohteesta käsiteltäväksi ihmisen näköjärjestelmään. Puuta katsoessa silmät ottavat vastaan puun heijastaman valon. Valonsäteet kulkevat ensin sidekalvon ja sarveiskalvon läpi. Sitten ne kulkevat etukammion ja pupillin läpi. Sen jälkeen valo saapuu mykiöön, jossa se kohdistetaan valoherkälle verkkokalvolle. Siellä valoinformaatio kerätään ja lajitellaan – sauvat vastaavat valoisuuden näkemisestä ja tapit puolestaan tarkasta näkemisestä ja väreistä. Tieto siirretään näköhermolle, joka välittää sen suoraan aivoihin, jossa sitä käsitellään, tulkitaan ja yhdistetään kuvaksi, jonka lopulta näemme.
Vaikka ihmissilmän anatomia ja rakenne tunnetaankin yksityiskohtaisesti, näkemisen tietoisuuteen liittyvistä kysymyksistä ei tiedetä paljon. Vaikka tiedetäänkin, mitkä aivojen osat ovat aktiivisia näkemisessä, se, miten tämän seurauksena havaitsemme maailman, ei ole selvillä.
Lähellä ja kaukana olevien kohteiden näkeminen
Terveet silmät suoriutuvat tästä automaattisesti ilman apua niin, että voimme siirtää katsetta lähellä ja kaukana olevien kohteiden välillä ja nähdä tarkasti kaikilla etäisyyksillä. Tätä dynaamista kykyä nähdä kohteet tarkasti eri etäisyyksillä kutsutaan mukautumiseksi. Se perustuu silmän mykiön joustavuuteen. Terve mykiö voi muuttaa muotoaan ja mukautua lähellä ja kaukana oleviin kohteisiin tarkentamiseen riippuen siitä, mitä haluamme katsoa. Normaalin silmän mykiö on litteä ja pitkä, mikä soveltuu erinomaisesti kaukana olevien kohteiden katsomiseen. Mutta kun katsomme lähellä olevia kohteita, mykiö muuttuu kaarevammaksi siirtyen lähinäköön niin, että näemme lähellä olevat kohteet tarkasti. Mukautuminen käynnistyy aina, kun kohteet näkyvät foveassa epätarkkoina.
Kohteiden näkeminen valoisalla – miten silmä toimii
Kohteiden näkeminen silloin, kun valoa on paljon (fotooppinen näkö eli päivänäkeminen), on värinäkemisestä vastaavien aistinsolujen, tappien, tehtävä. Myös pupilli liittyy päivänäkemiseen: mitä valoisampaa, sen pienempi pupilli. Se mukautuu eri valovoimakkuuksille ja säätää silmään tulevan valon määrää. Tätä ominaisuutta kutsutaan mukautumiseksi. Aurinkolasit ja värilinssit voivat suojata silmää kirkkaalta valolta.
![Yö- ja hämäränäkö Yö- ja hämäränäkö]({"xsmall":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.100.67.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","small":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.360.240.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","medium":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.768.512.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","large":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1024.683.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","xlarge":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.853.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","xxlarge":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.853.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg","max":"https://www.zeiss.fi/content/dam/vis-b2c/reference-master/images/better-vision/understanding-vision/the-human-eye/zeiss-the-human-eye-t.jpg/_jcr_content/renditions/original.image_file.1280.853.0,0,1280,853.file/zeiss-the-human-eye-t.jpg"})
Yö- ja hämäränäkö
Yöllä silmät siirtyvät päivänäkemisestä (fotooppinen näkö) yönäkemiseen (skotooppinen näkö). Terveiltä silmiltä kestää noin 25 minuuttia tottua pimeään. Mitä vähemmän valoa on, sitä aktiivisemmiksi silmän valoisuutta aistivat sauvasolut tulevat. Samalla pupillit laajenevat, jotta valoa pääsee silmään niin paljon kuin mahdollista. Terveillä silmillä ei ole vaikeuksia mukautua muuttuviin valaistusolosuhteisiin. Perinnölliset sairaukset, tietyt lääkkeet, silmävammat ja a-vitamiinin puutos voivat aiheuttaa pimeä- ja hämäränäön ongelmia. Monilla silmälaseja käyttävillä on tämä ongelma. Pupillien pitää laajentua enemmän, kun valoa on vähemmän. Sen seurauksena syväterävyys ja spatiaalinen näkökyky kärsivät, ja heijastukset sekä heikko kontrasti rasittavat silmiä. ZEISSin i.Scription®-teknologia ottaa huomioon silmälasien käyttäjän hämärässä laajentuneet pupillit, mikä parantaa näkökykyä huomattavasti, kun valoa on vähän.
Entä tiesitkö, että valoisuuden aistiminen liittyy myös lentoturvallisuuteen? Lentokoneen nousun ja laskun aikana matkustamon valot himmennetään niin, että matkustajien ja miehistön silmät voivat mukautua välittömästi uusiin valaistusolosuhteisiin mahdollisen pakkolaskun aikana. Tämä voi säästää arvokkaita sekunteja hätätilanteessa.
Näköongelmat ja silmäsairaudet – mitä tehdä jos näkösi on rajoittunut
Likitaittoisuus, kaukotaittoisuus, ikänäkö – näkemistä voi rajoittaa moni näköongelma. Useimmissa tapauksissa hyvin sovitetut silmälasit, joissa on sopivat linssit, voivat auttaa näkemään jälleen tarkasti. PAREMPAA NÄKEMISTÄ selittää: millaiset linssit soveltuvat eri näköongelmiin?
Monet silmäsairaudet voivat vaikuttaa näkökykyymme, millä voi olla vakavia seurauksia siihen, miten hahmotamme ympäröivän maailman. Näihin kuuluvat niin lievemmät silmäsairaudet, kuten kroonisesti kuivat silmät, lasiaisen samentumat ja karsastus, kuin kaihi, glaukooma ja silmänpohjan rappeuma. Entä mitkä ovat yleisimmät silmäsairaudet, ja miten ne voi tunnistaa?
Onko pääsi nyt aivan sekaisin kaikista näistä termeistä ja prosesseista? Ei hätää! Kuten olet jo huomannut, ihmissilmä on erittäin monimutkainen elin, joka toimii läheisessä yhteistyössä aivojen kanssa – sitä pidetään usein ikkunana aivoihin. Tuskin mikään muu aisti kertoo yhtä paljon ympäristöstämme ja kanssaihmisten arjesta – ja itsestämme.